Horní nám. 69, 746 26 Opava	*MMOPX013JRB5* 	
Tajemník		
     	MMOPX013JRB5	

Váš dopis zn:	     	
Ze dne:	9.12.2014	
Naše značka:	MMOP 142349/2014 /TAJ	
Vyřizuje:	Renata Zahradníková	
Pracoviště:	Horní nám. 69	
Telefon:	553 756 214	
Fax: 	553 756 141	
E-mail:	renata.zahradnikova@opava-city.cz	
Datum:	07.01.2015	
	     

	     
	     

Rozhodnutí

Magistrát města Opavy (dále jen „odvolací orgán“) jako věcně a místně příslušný správní orgán podle ustanovení § 16 odst. 3 zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o svobodném přístupu k informacím“) ve spojení s ustanovením § 178 odst. 1 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „správní řád“) a ustanovením 
§ 129 odst. 2 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění pozdějších předpisů rozhodl 
ve věci odvolání účastníka řízení

jméno a příjmení: 
datum narození: 
bydliště: 
(dále jen „odvolatelka“),

takto:
podle ustanovení § 90 odst. 5 správního řádu odvolání odvolatelky ze dne 9. 12. 2014 proti rozhodnutí Úřadu městské části Malé Hoštice zn. 4/2014/Kon ze dne 24. 11. 2014, kterým byla částečně odmítnuta žádost odvolatelky 
zamítá

a napadené rozhodnutí Úřadu městské části Malé Hoštice zn. 4/2014/Kon ze dne 24. 11. 2014

potvrzuje.

Odůvodnění:
Odvolání směřuje do rozhodnutí Úřadu městské části Malé Hoštice (dále jen „správní orgán“), který s odkazem na ustanovení § 15 odst. 1 v souvislosti s ustanovením § 8a zákona o svobodném přístupu k informacím ve spojení s ustanovením § 5 odst. 2 zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů 
a změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů částečně odmítl žádost odvolatelky 
ze dne 10. 11. 2014 s odůvodněním, že právo na poskytnutí informace v daném konkrétním případě nepřevažuje nad právem na ochranu osobnosti a nad právem na ochranu soukromí natolik, aby mohlo dojít ke zveřejnění odměny Miroslavy Konečné, Miloslava Konečného a Daniely Proskové, když tyto osoby neposkytly souhlas s poskytnutím požadované informace a nejedná se o osoby, které by dostávaly odměnu jako veřejní funkcionáři. 
Odvolání je postaveno na tom, že při pohledu na další konkrétní okolnosti daného případu, zde zájem na poskytnutí požadovaných informací převáží. Namítána je skutečnost, že rozhodnutí vydala starostka městské části, která rozhodovala o poskytnutí informací týkajících se jí samotné, jejího manžela a její přítelkyně. Dále odvolatelka předpokládá, že Mgr. Konečná vystupovala jako zvolený zastupitel Městské části Malé Hoštice i jako předsedkyně kulturní komise, navíc je příbuznou osoby, která v té době vykonávala funkci místostarosty městské části. Odvolání odkazuje na rozhodnutí NSS, které informace o platech zaměstnanců placených z veřejných prostředků umožňuje odepřít jen zcela výjimečně, neb odvolatelka předjímá, že se jedná o zaměstnance podílející se na rozhodovací činnosti Úřadu městské části Malé Hoštice. 
Odvolací orgán přezkoumal předloženou spisovou dokumentaci v souladu s ustanovením § 89 odst. 2 správního řádu a při rozhodování ve věci vycházel z těchto skutkových zjištění:
Žádosti o poskytnutí informace ze dne 10. 11. 2014 podanou u správního orgánu dne 11. 11. 2014 odvolatelka požadovala poskytnutí informace, a to odměn a náhrad vyplacených v letech 2010 až 2014 starostovi městské části, místostarostovi městské části, Mgr. Miroslavě Konečné, Miroslavu Konečnému a Daniele Proskové. Informace týkající se odměn a náhrad starosty a místostarosty městské části byly odvolatelce poskytnuty přípisem ze dne 24. 11. 2014, ohledně ostatních tří osob bylo vydáno napadené rozhodnutím, kterým úřad poskytnutí informace odmítl.
Proti rozhodnutí podala odvolatelka ve lhůtě shora uvedené odvolání, které správní orgán včas postoupil odvolacímu orgánu společně se svým stanoviskem a dalšími listinami vztahujícími se k osobám, ohledně jejichž odměn a náhrad odvolatelka požaduje informaci. 
Statutární město Opava, Městská část Malé Hoštice uzavřelo dne 4. 1. 2011 dohodu o pracovní činnosti s Mgr. Miroslavou Konečnou, jejímž předmětem byly následující práce: spisová služba, datové schránky, skartace a další záležitosti dle pokynů starosty. Ač Mgr. Konečná byla zvolena do zastupitelstva městské části v posledních třech volebních obdobích, vždy se tohoto mandátu vzdala. Působila jako zapisovatelka na zasedáních zastupitelstva a na vyzvání starosty jako členka kulturní komise předkládala zastupitelům seznam připravovaných a proběhlých kulturních akcí v městské části. Dle stanoviska správního orgánu skutečně je příbuznou místostarosty. Souhlas s poskytnutím osobních údajů ke shora uvedené žádosti neudělila.
Statutární město Opava, Městská část Malé Hoštice uzavřelo dne 4. 1. 2011 dohodu o pracovní činnosti s Ing. Danielou Proskovou, jejímž předmětem byly následující práce: vedení agend úřadu městské části Malé Hoštice, včetně spolupráce s finančním a rozpočtovým odborem a mzdovým oddělením MMO. Souhlas s poskytnutím osobních údajů ke shora uvedené žádosti neudělila.
Statutární město Opava, Městská část Malé Hoštice uzavřelo dne 16. 1. 2006 dohodu o pracovní činnosti s Miloslavem Konečným, jejímž předmětem byly následující práce: správce úřadu městské části, údržba okolí úřadu, údržba travnatých ploch, údržba zeleně. Souhlas s poskytnutím osobních údajů ke shora uvedené žádosti neudělil.
Dle sdělení správního orgánu žádný z těchto zaměstnanců není v řídicí či vedoucí pozici, ani se nijak nepodílí na rozhodovací činnosti úřadu, na dohledové, kontrolní nebo inspekční činnosti, tito zaměstnanci nepřipravovali podklady k rozhodování či koncepty rozhodnutí, nepodíleli se na analýzách, plánování, logistice, nebyli poradci ani osobami podílejícími se významným vlivem na toku informací a nebyli osobami, jejichž činnost by měla ekonomické dopady na veřejné rozpočty.
Rozhodným pro právní posouzení věci je zde čl. 17 zákona č. 23/1991 Sb., kterým se uvozuje LISTINA ZÁKLADNÍCH PRÁV A SVOBOD jako ústavní zákon Federálního shromáždění České a Slovenské Federativní Republiky, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „Listina“), podle něhož je základním subjektivním právem i právo na informace. Naproti tomu stojí čl. 10 Listiny, který garantuje právo na ochranu před neoprávněným zásahem do soukromého života.
Podle ustanovení § 8a zákona o svobodném přístupu k informacím „povinný subjekt poskytne informace týkající se osobnosti, projevů osobní povahy, soukromí fyzické osoby a osobní údaje jen v souladu s právními předpisy, upravujícími jejich ochranu“. V poznámce pod čárou k tomuto ustanovení je příkladmý odkaz na občanský zákoník a na ustanovení § 10 zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, podle kterého „při zpracování osobních údajů správce a zpracovatel dbá, aby subjekt údajů neutrpěl újmu na svých právech, zejména na právu na zachování lidské důstojnosti, a také dbá na ochranu před neoprávněným zasahováním do soukromého a osobního života subjektu údajů“. Dle ustanovení § 10 odst. 2 tohoto zákona „lze osobní údaje zpracovávat pouze se souhlasem subjektu údajů, bez něho je toto možné pouze z důvodů zde uvedených“. 
Nejvyšší správní soud v rozhodnutí rozšířeného senátu 8 As 55/2012 ze dne 22. 10. 2014 vyslovil, že zaměstnanci orgánů veřejné správy jsou placeni z veřejných prostředků, tudíž je lze považovat za příjemce veřejných prostředků, ačkoli jejich právní vztah se zaměstnavatelem je povahy soukromoprávní. I přes tento závěr připustil, že se neposkytuje informace o platech všech zaměstnanců, pouze u těch, kteří splňují některé z následujících kritérií:
•	„zaměstnanců v řídících pozicích povinného subjektu, tedy všech takových zaměstnanců,
kteří řídí nebo metodicky vedou jiné zaměstnance či řídí nebo metodicky vedou činnost
subjektů podřízených povinnému subjektu, podléhajících jeho dohledu, jím spravovaných
nebo jím fakticky ovládaných, 
•	zaměstnanců podílejících se na výkonu vrchnostenských oprávnění povinného subjektu,
má-li povinný subjekt taková oprávnění (např. rozhodujících o právech či povinnostech osob, provádějících dohledovou, inspekční či kontrolní činnost, autorizované měření, zkušební činnost, metodické vedení apod.), nebo zaměstnanců, kteří, ač se sami na vlastní vrchnostenské činnosti nepodílejí, ji mohou nikoli nevýznamným způsobem ovlivnit (např. připravují podklady k rozhodování či koncepty rozhodnutí, zajišťují oběh dokumentů, zabezpečují provádění vrchnostenských činností po technické stránce nebo vykonávají jiné obdobné záležitosti v souvislosti s nimi),
•	zaměstnanců organizujících či provádějících činnosti, jež jsou úkolem povinného subjektu, ať již jde o činnosti povahy vrchnostenské anebo jiné, anebo k takovýmto činnostem poskytujících významné podpůrné či doprovodné služby (např. analýzy, plánování, informační servis, zajištění vhodného technického a organizačního zázemí, logistika, informační technologie, provoz budov a jiných zařízení povinného subjektu),
•	zaměstnanců majících z jiných než výše uvedených důvodů faktický vliv na činnost povinného subjektu (např. poradci, osobní asistenti osob v řídících nebo jiných důležitých pozicích, osoby s nikoli nevýznamným faktickým vlivem na tok informací uvnitř povinného subjektu či na jeho komunikaci navenek),
•	zaměstnanců, jejichž činnost má nebo může mít ekonomické dopady na veřejné rozpočty nebo na hospodaření povinného subjektu či jím řízených, jeho dohledu podléhajících, jím spravovaných či jinak ovlivňovaných osob.“
Nejvyšší správní soud připustil, že u zaměstnanců, kteří nesplňují ani jedno ze shora uvedených kritérií, zájem na ochraně soukromí fyzické osoby bude převažovat nad právem na poskytnutí informace. 
Odvolací orgán konstatuje, že rozhodnutí správního orgánu obsahuje všechny náležitosti vyžadované správním řádem, kromě otisku úředního razítka, které má mít kulatý tvar s malým státním znakem vyobrazeným v kruhu ve smyslu ustanovení § 6 zákona č. 355/2001 Sb., o užívání státních symbolů České republiky, ve znění pozdějších předpisů. Razítko použité správním orgánem tyto náležitosti neobsahuje. Nicméně, použití vadného razítka na písemném vyhotovení rozhodnutí nemá samo o sobě za následek jeho nezákonnost, tím méně nicotnost. Použití vadného razítka nemění nic na tom, že rozhodnutí vydal správní orgán věcně příslušný a tak zde nejsou naplněny podmínky pro vyslovení jeho nicotnosti (§ 77 a 78 správního řádu).
Pro posouzení odvolacích námitek je podstatný druh činnosti, který zaměstnanci, o jejichž odměnách za provedenou práci má být informace poskytnuta, v daném období vykonávali. Z předložených dohod a stanoviska správního orgánu je zřejmé, že se jedná o pomocné práce administrativního charakteru a o práce spočívající v údržbě budovy úřadu a jeho okolí. Tyto práce ovšem nespočívaly v podílení se na rozhodovací činnosti, plánovaní, koncepční činnosti, řízení nebo vytváření metodiky správního orgánu nebo městské části. Taktéž zde nebyly poskytovány významné podpůrné či doprovodné služby v tom smyslu, jak je charakterizuje shora uvedené rozhodnutí Nejvyššího správního soudu. Činnost těchto zaměstnanců neměla ekonomické dopady na rozpočet městské části. Vycházeje z předložených dohod zde není důvod pochybovat o věrohodnosti a pravdivosti stanoviska správního orgánu k odvolání. Ono faktické omezení vychází i z pravomocí městských části a jejich orgánů, které jsou oproti pravomocem statutárního města Opavy právě Statutem statutárního města Opavy značně omezené. Na tomto nic nemění ani skutečnost, že ve stávajícím volebním období, tedy jiném období, než ohledně kterého stěžovatelka informace požadovala, vykonává funkci starostky Mgr. Konečná. Navíc vzhledem k zákonné lhůtě pro vydání rozhodnutí o tom, že se poskytnutí informace částečně odmítá (§ 15 zákona o svobodném přístupu k informacím), lze mít za to, že vydání tohoto rozhodnutí bylo ze strany správního orgánu neodkladným úkonem. Odvolací orgán nad rámec odvolacích námitek konstatuje, že bude-li odvolatelka požadovat informace týkající se odměny Mgr. Konečné za činnost v kulturní komisi či jiného orgánu zastupitelstva městské části, tato ji bude poskytnuta.   
Vycházeje ze shora uvedeného odvolací orgán zde neshledal důvody pro zrušení nebo změnu napadeného rozhodnutí a tedy nezbylo, nežli odvolání zamítnout a napadené rozhodnutí potvrdit.

Poučení:
Proti tomuto rozhodnutí odvolacího orgánu se nelze dále odvolat (§ 91 odst. 1 správního řádu ve spojení 
s § 20 odst. 4 zákona o svobodném přístupu k informacím).

JUDr. Tomáš Elis
tajemník